Question: 1986-01: Skal støjmålinger ved virksomheder, der er godkendt før 1. november 1984 (ikrafttrædelsesdatoen for Vejledning Nr. 5/1984 "Ekstern støj fra virksomheder" og Nr. 6/1984 "Måling af ekstern støj fra virksomheder"), foretages efter disse vejledninger eller efter den gamle vejledning fra maj 1974?

Answer: Hvis det i afgørelsen direkte er nævnt, hvilken vejledning der skal benyttes, måles der efter denne vejledning. Formuleringer som "efter den til enhver tid gældende vejledning" kan, fordi målemtoder fortsat bliver mere nøjagtige med tiden, indebære en stramning af en afgørelse. Hvis der ikke i den konkrete afgørelse er nævnt, hvilken vejledning støjmålingerne skal udføres efter, skal målingerne foretages efter den på afgørelsestidspunktet gældende vejledning. Opmærksomheden henledes i denne forbindelse specielt på "Nyt fra Miljøstyrelsen Nr. 3, september 1978, Måling af ekstern støj fra virksomheder". Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1984 og 6/1984 afløste den 1. november 1984 Vejledning Nr. 3/1974 og "Nyt fra Miljøstyrelsen" Nr. 3, september 1978.

Question: 1989-01: I Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1984 "Ekstern støj fra virksomheder" er der opgivet en tabel over vejledende grænseværdier for støjbelastninger målt udendørs, tabel I i afsnit 2.2.2. Tabellen er opdelt i tre spalter benævnt: Mandag-fredag	kl. 07.00-18.00; lørdag kl. 07.00-14.00 Mandag-fredag	kl. 18.00-22.00; lørdag kl. 14.00-22.00; søn- og helligdage kl. 07.00-22.00 Alle dage	kl. 22.00-07.00 I samme afsnit anføres det, at referencetidsrummet for dagperioden (kl. 07.00-18.00) er 8 timer, for aftenperioden (kl. 18.00-22.00) 1 time og for natperioden (kl. 22.00-07.00) ½ time. Hvilke referencetidsrum skal benyttes på lørdage og søndage?

Answer: Miljøstyrelsen er af den opfattelse, at referencetidsrummene på søndage er de samme som på hverdage. For lørdage gør det særlige forhold sig gældende, at dagperioden er opdelt. Lørdag formiddag (kl. 07.00-14.00) anvendes et referencetidsrum på 7 timer og lørdag eftermiddag (kl. 14.00-18.00) et referencetidsrum på 4 timer.

Question: 2000-01: I Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1984 "Ekstern støj fra virksomheder" er der angivet vejledende grænseværdier for virksomhedsstøj transmitteret fra virksomheder til naboer inden for samme bygning. Eksempelvis er grænsen for bygningstransmitteret støj fra en virksomhed til beboelsesrum 30 dB i dag- og aftenperioden og 25 dB i natperioden. Skal støjgrænserne for bygningstransmitteret støj i beboelsesrum overholdes i køkkener?

Answer: De vejledende støjgrænser gælder overalt i boliger bortset fra gangarealer, bade- og WC-rum samt ikke-opholdsrum såsom pulterrum, skunkrum, loftsrum o.l. Støjgrænserne gælder således også i køkkener.

Question: 2006-01: Ved måling af støj fra tog konstateres det, at antal, type og hastigheder på den pågældende strækning ikke passer med tallene fra Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 1/1997. Skal man benytte de observerede data for strækningen, eller skal man benytte tallene fra Nr. 1/1997?

Answer: Bed om tallene skriftligt fra DSB, benyt disse ved beregningerne og beskriv dette forhold i rapporten. Dette er i overensstemmelse med side 11 i Nr. 1/1997: ”Efter 1999 vil det være klogt i en konkret planlægningssituation at få kontrolleret de anførte oplysninger ved henvendelse til DSB's lokale driftsområde …"

Question: 2006-02: Et boligområde ønskes placeret tæt på et industriområde. Boligernes bygherre pålægges at støjdæmpe med en vold el.lign., så de vejledende grænseværdier overholdes døgnet rundt i boligområdet. Et rådgivende og certificeret ingeniørfirma har lavet en beregning for én virksomhed med en forudsætning om, at den støjer maksimalt i forhold til tilladelsen, dvs. 60 dB(A) i eget skel mod anden virksomhed. Med udgangspunkt i denne beregning er der dimensioneret en støjvold/støjskærm (højde/bredde/længde/placering), der dæmper støjen fra denne virksomhed tilstrækkeligt i det planlagte boligområde. Men hvad med de andre virksomheder i industriområdet og eventuelle kommende virksomheder? Skal det samlede bidrag fra alle virksomheder overholde de vejledende grænseværdier i området?

Answer: Det er hver virksomheds bidrag, der skal overholde de vejledende grænseværdier for boligområdet. Altså vil fx 10 virksomheder, der hver især bidrager med 35 dB(A) om natten, samlet give anledning til et støjbidrag på 45 dB(A). Der henvises i øvrigt til Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 4/2006, afsnit 12.1. Miljøstyrelsen meddeler, at kommunen har mulighed for at anlægge en skærpet vurdering af industristøj til grund for planlægningen, men at dette ikke er almindeligt.

Question: 2006-04: Hvilken standardusikkerhed ? (tidligere kaldt ”standardafvigelse”) skal man benytte, hvis kildestyrken for facadedele (fx vinduer, lukkede porte, facadeelementer) er fundet på grundlag af målinger internt og beregning ifølge formel 7.2.1 i Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1993?

Answer: I Orientering nr. 36 fra Referencelaboratoriet "Usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder" er det ikke nævnt, hvilken standardusikkerhed der skal benyttes i dette tilfælde. Hvis reduktionstal fra Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1993 "Beregning af ekstern støj fra virksomheder" (Tabel 7.2.1) benyttes - eller hvis reduktionstallet vurderes - anbefales det at benytte σ 5 dB. Hvis reduktionstallet er målt for den aktuelle vægkonstruktion, anbefales det at benytte σ 3 dB.

Question: 2006-05: Side 35 i "Støjdatabogen Del 3 – Kørsel og intern transport": Parkeringsoperation. Gælder kildestyrken på LWA = 85 dB re 1 pW for én tilkørsel + én parkeringsoperation ELLER én tilkørsel + én parkeringsoperation + én ”afparkeringsoperation” + én frakørsel?

Answer: Det gælder én af operatorerne: Kørsel fra offentlig vej til parkeringsbås + parkering i båsen ELLER udkørsel fra bås + kørsel fra bås til offentlig vej. Hvis operationen tager væsentligt længere tid end de angivne typiske 30 sekunder, bør man korrigere for dette ved en tidsmæssig korrektion på 10 x log(tfaktisk/30 s), hvor tfaktisk er tiden i sekunder for en gennemsnitlig faktisk parkeringsoperation. Alternativt opdeles kørestrækningen mellem offentlig vej og bås i passende delstrækninger, som ækvivaleres med punktkilder (se Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 5/1993 afsnit 7.3).

Question: 2006-06: I Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 1/1997 ”Støj og vibrationer fra jernbaner” er der angivet en grænseværdi på 60 dB(A) ved boligbebyggelse (Tabel 1, der vedrører vejledende grænseværdier i forbindelse med planlægning). Gælder de 60 dB(A) ved facaden (svarende til grænseværdien 55 dB(A) ved facaden for vejtrafikstøj)?

Answer: Ja, og den gælder også, som vist i Tabel 1 i Vejledning Nr. 1/1997, for de udendørs opholdsarealer. Som for andre lignende grænseværdier er der tale om fritfeltsværdier, dvs. at eventuelle bidrag fra refleksioner fra bygninger på klagers grund skal fratrækkes den målte eller beregnede værdi. Se nærmere om refleksioner i Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 6/1984.

Question: 2006-08: Spørgsmål til formel (5) i Orientering fra Referencelaboratoriet nr. 36 (”Usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder”). Hvad skal man indsætte på Lp,i's plads, når der er brugt katalogdata for en rute med en gaffeltruck?

Answer: Da kilderne er afhængige ifølge bemærkningen side 9 i Orientering nr. 36, skal det være det samlede bidrag fra HELE ruten, der indsættes.

Question: 2006-10: En bygherre ønsker at bygge nær en motorvej, men må efter beregninger af støjbidraget konstatere, at støjniveauet i det meste af området overstiger 55 dB(A). Bygherren argumenterer over for kommunen med, at man forskellige steder i Københavnsområdet tillader mere end 55 dB(A) på én facade, hvis man har adgang til vinduer i en anden facade med et niveau under 55 dB(A). Kan man i planlægningssammenhæng tillade dette ved nybyggeri på en mark?

Answer: I København tillader man op til 65 dB(A) på den mest støjbelastede facade, hvis der mod gården (i den pågældende lejlighed) er vinduer til en facade med under 55 dB(A). Men det er kun ved ”udfyldninger” i husrækken og omdannelse af erhvervsejendomme til boliger. Det gælder ikke landsdækkende og ikke på en bar mark. Læs mere om emnet i Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 3/1984 "Trafikstøj i boligområder".

Question: 2006-11: Hvordan formulerer man, at grænseværdien er overskredet, men at overskridelsen er mindre end ubestemtheden, fx Lr = 36,9 dB(A), grænseværdi = 35 dB(A) og ubestemtheden = 2,7?

Answer: Følgende formulering kan benyttes: "Grænseværdien er ikke signifikant overskredet." Kommentar: Med Orientering fra Referencelaboratoriet nr. 36 blev ordet "ubestemthed" erstattet af "den udvidede usikkerhed".

Question: 2006-13: Er det korrekt, at støj fra trafik til og fra fx genbrugspladser på offentlig vej IKKE skal medregnes som støj fra virksomheden?

Answer: Ja, det er korrekt, men det kan være fornuftigt at nævne i rapporten, at den (intensive) trafik til og fra virksomheden ikke medregnes, og at genbrugspladsen vil generere ekstra trafik i området.

Question: 2007-02: På basis af kildestyrker fra sandsugere et par kilometer fra land, skal støjbelastningen inde ved kysten beregnes. Målinger og beregninger skal udføres som ”Miljømåling – ekstern støj”. Skal den fællesnordiske beregningsmetode, som ikke har et gyldighedsområde meget ud over ca. 1 km, anvendes, eller vil det være mere korrekt at anvende Nord2000, som implementerer de meteorologiske forhold i langt højere grad end den fællesnordiske metode?

Answer: Målinger og beregninger skal laves efter Vejledning 5/1993, dvs. den fællesnordiske beregningsmetode. Der er p.t. ingen planer om at ændre beregningsmetoden for virksomhedsstøj.

Question: 2007-03: Hvis kilden er i 4 meters højde og mikrofonen i 1,5 meters højde, er det så en høj eller lav situation i Meteo-terminologi?

Answer: Hvis kildehøjden er større end 2 m eller mikrofonhøjden er større eller lig 4 m karakteriseres situationen som ”høj”. I alle andre situationer kaldes den ”lav”.

Question: 2007-04: Hvis man har en privat børnehave som nabo, hvad er støjen fra denne reguleret efter?

Answer: Børnehaver reguleres efter §42 i miljøbeskyttelsesloven (selvom børnehaver ikke direkte er nævnt). Kommunen kan vurdere om ”der er støj ud over det sædvanlige” og kan – hvis det er tilfældet – påbyde børnehaven at få lavet støjdæmpende foranstaltninger fx støjmure eller lægge flis i stedet for fliser. Det er ikke relevant at lave støjmålinger, da støj fra børns leg ikke kan reproduceres (Se også bemærkningerne i vejledning 3/2003, afsnit 5.1, andet punkt). Formuleringen ”støj ud over det sædvanlige” giver mulighed for fortolkninger. (man kan ikke klage over kommunens afgørelser for den type af institutioner).

Question: 2007-06: Er det rigtigt, at den udvidede usikkerhed (tidligere benævnt ubestemtheden) er 8,4 dB hvis man har én kilde med ubestemtheden 5 dB, der bidrager i et immissionspunkt?

Answer: I Vejledning 5/1993 side 61 (og Orientering nr. 24 side 4) er der omtalt ubestemtheder  på målte kildestyrker på 3 dB når kugle- eller ekstrapolationsmetoden benyttes. For kassemetoden er ubestemtheden δ på 5 dB. I Orientering nr. 36 (OR36) angives standardusikkerheder σ på kugle-, kasse- og ekstrapolationsmetoden på 2 dB for gode målinger og 3 dB for mindre gode målinger. Omregnet til ubestemtheder (fra og med OR36 kaldes den ”udvidet usikkerhed”) giver dette δ = 2*1,65=3,3 dB og δ = 3*1,65=4,95 dB. Altså er der ikke den store forskel på de udvidede usikkerheder, som man benyttede før OR36, og de man benytter efter udgivelsen af OR36. Eksempel: Det antages, at der et bidrag fra én og kun én kilde i et givet immissionspunkt, at kildestyrken er bestemt med en standardusikkerhed σi = 3 dB (svarende til δi = 1,65*3 = 4,95 dB, se Tabel 1 i OR36) og at standardusikkerheden på beregningen er σber = 1 dB (Udtryk (6) i OR36). Hvis der kun er bidrag fra én kilde kan Udtryk (5) i OR36 reduceres til σkil = σi og dermed kan Udtryk (3) i OR36 skrives som σres = (σkil2 + σber2)½ = (32 + 12)½ = 3,16 dB. Dermed er den udvidede usikkerhed δres = 1,65* σres = 1,65*3,16 = 5,2 dB (Udtryk (2) i OR36). Hvis man i stedet kommer frem til δres = 8,4 dB skyldes det formodentlig, at man har indsat udvidede usikkerheder δ i Udtryk (3) og ikke – som er det korrekte – standardusikkerheder σ. Eller det kan skyldes at man regner med ”dårlige” katalogdata med en standardusikkerhed σ på 5 dB jf. Tabel 2 i OR36.

Question: 2007-07: Hvad er ubestemtheden på jernbanestøjberegninger?

Answer: Der er ikke lavet en undersøgelse af ubestemtheden på årsmiddelværdi af Lden fra jernbaner beregnet med Nord2000 efter retningslinierne i Miljøstyrelsens tillæg til vejledning 1/1997, men det skønnes på basis af foreløbige erfaringer med brug af metoden, at størrelsesordenen er +/- 2 dB. Det gælder under forudsætning af, at der benyttes gode indgangsdata, dvs. korrekte og aktuelle antal meter tog, hastigheder, togtyper etc. Komplicerede støjtransmissionsveje (mange skærmende/reflekterende genstande for støjmæssigt betydende delstrækninger) vil forøge ubestemtheden. Der er ingen erfaring med ubestemtheden på beregning af maksimalværdi, men det skønnes, at ubestemtheden er mindst dobbelt så stor som for Lden. Ubestemtheden på en beregning af støj fra jernbaner har i øvrigt ikke den samme betydning som for industristøj, da beregningsresultaterne især anvendes i forbindelse med planlægning.

Question: 2007-08: Hvordan bestemmes ubestemtheden for beregninger af bidraget fra vejtrafikstøj når denne beregnes vha. Nord2000 (jf. Miljøstyrelsens vejledning 4/2007 ”Støj fra veje”)?

Answer: I User’s Guide Nord2000 Road (side 34) er beskrevet, hvordan ubestemtheden beregnes. Ubestemtheden på en beregning af støj fra vejtrafik har i øvrigt ikke den samme betydning som for industristøj, da beregningsresultaterne især anvendes i forbindelse med planlægning. I øvrigt skal det nævnes, at den nye betegnelse for ”ubestemthed”, ”udvidet usikkerhed”, der blev introduceret i Orientering nr. 36, kun bruges i forbindelse med beregning af ekstern industristøj.

Question: 2007-09: Når man skriver en rapport ”Miljømåling – ekstern støj”, er det så korrekt, at farvekonturplots ikke i sig selv er dokumentation for de beregnede støjniveauer, men skal suppleres med punktberegninger? Jeg har kigget i rapporten kvalitetskrav til rapporter mærket ”Miljømåling – ekstern støj”, men synes ikke jeg kan finde det beskrevet heri. Hvad nu hvis man gennemfører facadeberegninger med SoundPLAN, det er en masse punktberegninger på facaden, er sådan et facadekonturplot tilstrækkelig dokumentation?

Answer: Farvekonturplots er lavet på grundlag af interpolationer mellem de beregnede støjbidrag i hvert knudepunkt i det netværk af immissionspunkter, der er defineret i støjberegningsprogrammet. Typisk kan maskestørrelsen i netværket være 5, 10, 25 eller 100 meter, og derfor kan der være en stor afstand mellem det nærmeste knudepunkt (hvor et nøjagtig støjbidrag er beregnet) og det punkt man ønsker at aflæse støjbidraget for. Dermed er der en vis usikkerhed mht. til den aflæste værdi på farvekonturplottet, dels fordi det er en interpoleret værdi, dels fordi værdien er repræsenteret med en farve, der typisk dækker et interval på 5 dB. Farvekonturplots kan gengives i en rapport af typen ”Miljømåling – ekstern støj”, men det skal angives, at det ikke er en del af dokumentationen. Farvekonturplottene kan give et godt overblik over støjudbredelsen og verificere, at de udvalgte immissionspunkter repræsenterer de værst belastede områder. For facadepunkter gælder, at det er almindelige immissionspunkter, der er spredt rundt på facaden med en eller anden valgt afstand, fx ét for hver etage på hver af husets facader. Da der for disse punkter ikke er tale om tilnærmelser i form af ekstrapolationer kan sådanne facadeplots godt bruges som dokumentation i en M-ES-rapport, hvis vel og mærke støjbidraget for hvert punkt er angivet på farveplottet med én decimal. I praksis kan det være svært at få lavet et plot, hvorpå samtlige støjbidrag kan aflæses, derfor anbefales det at lave et skema med de beregnede værdier, der kan indgå i rapporten. I dette skema kan man tillige for hvert punkt angive ubestemthed og (vejledende) grænseværdi, hvorved man på nogenlunde overskuelig form kan se om der er overskridelser. Husk for øvrigt, at de beregnede støjbidrag ikke må indeholde refleksion fra facaden.

Question: 2007-10: I sammenbyggede huse så som rækkehuse gælder der i følge bygningsreglementet en støjgrænse på 30 dB indendørs. Hvordan skal denne grænse tolkes? Er det en maksimalværdi, en gennemsnitsværdi, hvilken midlingstid og målemetode er forudsat, hvilken afstand er skal man regne med? Samme spørgsmål omkring støjgrænseværdien udendørs som er på 40 dB. Kan en kommune give dispensation i forhold til støjkravene i bygningsreglementet, og på hvilken lovmæssig baggrund kan en kommune give en sådan en dispensation.

Answer: Det forudsættes, at der er tale om et luft-til-luft varmepumpeanlæg med en udedel med kompressor og en indedel med blæser. Anlægget er installeret i et sammenbygget enfamiliehus. Der skelnes mellem om varmepumpeanlægget er installeret efter ikrafttræden af Bygningsreglement 2008 eller under de forrige bygningsreglementer. Støj indendørs Varmepumpeanlæg omfattet af Bygningsreglement 2008: Støj fra varmepumpeanlæggets indedel er omfattet af funktionskravet i Bygningsreglement 2008 (BR08) Kap. 6.4.2, stk. 1 om bygningens installationer. I vejledningen i BR08 henvises til klasse C i DS 490 om lydklassifikation af boliger. Kravet er her LAeq 30 dB målt i umøbleret rum efter metoden angivet i SBi-Anvisning 217 om udførelse af bygningsakustiske målinger. Måletidsrum skal være mere end ½ min. Der måles i én position 1 m fra væggen/installationen, 1,5 m over gulv. Selvom installationen evt. kan kontrolleres af den aktuelle boligs egen beboer, vurderes den at kunne betragtes som en del af bygningens opvarmningsanlæg og således omfattet af bestemmelsen, dog – såfremt der er flere blæserniveauer - ikke på højere indstilling end nødvendigt for opvarmningen. Varmepumpeanlæg omfattet af Bygningsreglement for småhuse 1998: Støj fra varmepumpeanlæggets indedel er omfattet af kravet i Bygningsreglement for småhuse 1998 (BR-S 98) Kap. 7.1.6 om tekniske installationer, LAeq 30 dB målt i umøbleret rum efter metoden angivet i Bygningsreglement 1995 (BR95) Bilag 4. Måletidsrum skal være ca. 2 min. Der måles i 2-3 positioner omkring midten af rummet og mindst 1 m fra nærmeste væg/installationen, 1,2 – 1,5 m over gulv. Se ovenfor vedr. evt. indstilling af blæserniveau. Støj udendørs I miljømæssig sammenhæng betragtes varmepumpeanlæg som energiproducerende anlæg og er som sådan omfattet af miljøbeskyttelseslovens § 42, stk. 1 og de vejledende grænseværdier i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984. I områder for åben og lav boligbebyggelse i natperioden LAeq 35 dB og LpAmax 50 dB. Disse grænseværdier gælder på naboejendommes arealer, typisk i skel. Målinger udføres i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 6/1984. Varmepumpeanlæg omfattet af Bygningsreglement 2008: Støj fra varmepumpeanlæggets udedel er udover miljøbeskyttelsesloven omfattet af funktionskravet i Bygningsreglement 2008 (BR08) Kap. 6.4.2, stk. 3 om støj udenfor bygningens vinduer og på rekreative arealer fra tekniske installationer. I vejledningen i BR08 henvises til ovennævnte vejledende grænseværdier for natperioden, og målinger udføres i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 6/1984. I medfør heraf gælder grænseværdierne også ved egen boligs vinduer og udendørs opholdsarealer. Varmepumpeanlæg omfattet af Bygningsreglement for småhuse 1998: Støj fra varmepumpeanlæggets udedel er udover miljøbeskyttelsesloven omfattet af kravet i Bygningsreglement for småhuse 1998 (BR-S 98) Kap. 9.8.3 om støj udenfor vinduer til beboelsesrum og køkken og på rekreative arealer fra tekniske installationer. Kravet er LAeq 40 dB. Kravet gælder ved egen og naboboligs vinduer og udendørs opholdsarealer. Der er ikke i Bygningsreglement 1995 (BR95) Bilag 4 givet konkret vejledning om denne type målinger, men det vurderes, at kravet kan betragtes som en frit felt værdi målt med et måletidsrum på ca. 2 min i den mest støjende driftstilstand. Der skal generelt ved alle målinger korrigeres for evt. tydeligt hørbare toner eller impulser. Udover de anførte bestemmelser gælder bygningsreglementernes krav til støj fra tekniske installationer også indendørs i nabobygning. For BR08 er målemetoden i denne situation beskrevet i SBi-Anvisning 217. Endelig kan et vægmonteret energiproducerende anlæg i miljømæssig sammenhæng give anledning til bygningstransmitteret støj til et sammenbygget nabohus, og kan så evt. behandles jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984, afsnit 2.3. Mht. dispensation i forhold til bygningsreglementernes krav henvises til Erhvervs- og Byggestyrelsen.

Question: 2007-11: Kan rapporter, der omhandler støj fra kommende virksomheder, eller udvidelser af eksisterende, rapporteres som ”Miljømåling – ekstern støj” (herefter M-ES). Specifikt, kan man i en M-ES-rapport benytte kildestyrker fra kompressorer og ventilatorer beregnet på grundlag af data for fx volumenstrøm og motoreffekt efter anvisningerne i DELTA’s Støjdatabog?

Answer: Som beskrevet i Orientering nr. 38 fra Referencelaboratoriet (””Miljømåling” eller ”Orienterende støjmåling” – hvad skal de bruges til, og hvad er forskellen”) skal alle afgørelser, der træffes af tilsynsmyndigheden vedrørende ekstern støj, baseres på rapporter af typen M-ES med mindre orienterende målinger eller beregninger viser en åbenlys overskridelse eller overholdelse af støjvilkårerne. Med baggrund i bl.a. dette er Referencelaboratoriet af den opfattelse, at der i forbindelse med miljøgodkendelse af kommende virksomheder - og udvidelser af eksisterende - må benyttes de bedst tilgængelige data for de kommende støjkilder, og at man kan benytte disse som grundlag for beregninger af støjbidraget i omgivelserne som rapporteres i en M-ES-rapport. De bedst mulige støjdata kan skaffes på flere måder, fx ved at måle på tilsvarende komponenter på andre virksomheder, ved at bruge data fra egne eller andres M-ES-rapporter eller ved at bruge katalogdata eller data fra støjdatabogen. Sådanne ”andenhånds” kildestyrker skal tillægges en større standardusikkerhed end de 3-5 dB, som Orientering nr. 36 fra Referencelaboratoriet (”Usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder”) angiver, medmindre der er tale om veldokumenterede data. Det anbefales endvidere i resuméet og konklusionen at gøre opmærksom på, at resultatet er behæftet med en større usikkerhed end normalt, og at der bør foretages en fornyet beregning af støjbidraget efter målinger på de virkelige støjkilder, når disse kommer i drift.

Question: 2007-12: En person, der bor i en etageejendom og hvis soveværelse vender ud mod en parkeringsplads, der tilhører boligselskabet, bliver generet (vækket) af støjen fra en bilvarmer (monteret i biler tilhørende beboere i ejendommen), der er startet tidligt om morgenen. Er den slags nabo-til-nabo støj reguleret?

Answer: Nej, det er det ikke. Hvis det er en almindelig P-plads, så svarer det reguleringsmæssigt til at bilen holdt på offentlig gade. Så den generede borger må henvende sig til bilejeren. Hvis det havde været en P-plads, som er en del af en virksomhed, så kunne den reguleres som en del af virksomhedens støj.

Question: 2007-13: Hvis en lokalplan er fra før juli 2007, hvor tillægget til togstøjsvejledningen 1/1997 kom fra MST, hvad er så gældende vedr. vejledende grænseværdier og beregningsmetode: Tillægget eller 1/1997?

Answer: Det er den vejledning, der var gældende da lokalplanen blev vedtaget.

Question: 2007-15: Skal man i forbindelse med beregning af støj fra vejtrafik medregne refleksioner fra bygninger på den grund, hvorpå immissionspunktet ligger eller – som ved industristøj – beregne fritfeltsniveauet?

Answer: Der henvises til Vejledning fra Miljøstyrelsen Nr. 4 2007 ”Støj fra veje” hvorfra der citeres: De beregninger, der skal sammenholdes med de vejledende støjgrænser, skal belyse støjniveauet udendørs i ”praktisk frit felt”, således at den reflekterede støj fra bygningens egen facade ikke skal regnes med. Denne situation svarer til støjbelastningen lige udenfor et helt åbent vindue. Derimod skal reflekteret støj fra andre facader mv. regnes med i det omfang, de har betydning for det samlede støjniveau. Støjniveauet foran facaden vil typisk være 3 dB højere end i ”praktisk frit felt”, fordi facaden reflekterer støjen. Det er således tilfældet for terrasser, altaner mv., som er placeret på den side af bygningen, der vender mod den støjende vej. Støjen skal altid beregnes i punkter 1,5 m over terræn. Denne højde repræsenterer udendørs opholdsarealer, rekreative områder og områder med boliger i en etage. For områder med ejendomme i flere etager skal støjbelastningen ud for facaden af de enkelte etager med boliger også belyses. Her skal man vælge en højde for beregningen, som svarer til punkter 2/3 oppe på vinduerne.

Question: 2007-16: Er kolonihaver (med huse på) at regne som beboelse i forbindelse med EU-støjkortlægning? Der står intet om disse i Vejledning nr. 4/2006. Hvad siger Miljøstyrelsen?

Answer: Kolonihaver med tilladelse til overnatning er ligesom sommerhuse ikke beskrevet særskilt, hverken i vejledningen, i støjbekendtgørelsen eller i det EU direktiv, der ligger til grund. Sigtet med støjkortlægningen har klart været helårsboliger, men sommerhuse ol er altså ikke undtaget. Idet støjkortlægningen omfatter en opgørelse af antal støjbelastede personer i de forskellige intervaller, og CPR- og BBR-data benyttes til den opgørelse, er det i praksis kun sommerhuse ol., hvor man har folkeregisteradresse, der vil kunne medtages i støjkortlægningen. I forbindelse med andre former for støjkortlægning, fx af vejprojekter, er det derimod vigtigt at tage sommerhusområder ol. med, fordi de har en højere støjfølsomhed (lavere grænseværdi) end boliger.

Question: 2008-01: I en virksomheds miljøgodkendelse er vilkåret, at "støjen ved det nærliggende etageboligområde ikke må overstige 40 dB om natten". Etageboligerne er i fire etager uden altan, dvs. de udendørs opholdsarealer er på terræn. Spørgsmålet er, om immissionspunktet skal placeres 1,5 meter over terræn eller ud for den mest støjbelastede etage?

Answer: Immissionspunktet skal vælges der, hvor støjen skønnes at være højest. Afhængigt af, hvor tæt etageboligerne ligger ved områdets skel, vil det ofte være nødvendigt at måle støjen både i 1,5m højde over terræn tæt ved skel, og ved facaden ud for den etage, hvor støjbelastningen er højst - hvis der er vinduer eller døre, og uagtet der ikke er muligheder for at opholde sig udendørs. Immissionspunktet placeres ud for vinduet eller altandøren i en højde svarende til 2/3 af vinduets eller dørens højde. Hvis der ikke er vinduer eller altandøre i den mest belastede facade, må akustikeren vurdere en mere relevant placering af immissionspunktet.

Question: 2008-02: Ved støj fra et friluftsteater beliggende ca. 90 meter fra bolig i det åbne land (områdetype 8) er der målt 10 meter fra bolig, men beboeren mener at der skal måles på det mest støjbelastede sted i haven, der er ca. 15 meter nærmere friluftsteateret. Hvor er det korrekte sted at måle ved boliger i det åbne land?

Answer: Ofte benyttes følgende formulering i forbindelse med støjvilkår i det åbne land: ”Støjen skal måles/beregnes ved boligens udendørs opholdsareal i umiddelbart tilknytning til denne”, idet det åbne land som hovedregel ikke betragtes som støjfølsomt. I praksis er ”umiddelbar tilknytning” udlagt som terrasser, anlagte plæner mv. indenfor 10 – 15 m fra boligen. I 1991-vindmøllebekendtgørelse stod der: § 2. ”Støjbelastningen fra vindmøller må ved udendørs opholdsarealer i umiddelbar tilknytning til nabobeboelser i det åbne land ikke overstige 45 dB(A)”. I 2011-vindmøllebekendtgørelse står der: § 3. ”I det mest støjbelastede punkt ved udendørs opholdsarealer højst 15 meter fra beboelse i det åbne land”. Således skal det valgte måle- eller beregningspunkt vælges, så det repræsenterer enten boligens facade eller det mest støjbelastede punkt på et udendørs opholdsareal, som samtidig ikke ligger mere end 10 – 15 m fra boligen.

Question: 2008-03: Skal en gokartbane, der udelukkende benyttes til udlejning, reguleres efter Vejledning nr. 2/2005: Støj fra motorsportsbaner, Vejledning nr. 5/1984: Støj fra virksomheder eller Vejledning nr. 7/2006: Støj fra forlystelsesparker?

Answer: Motorsportsbaner skal reguleres som en godkendelsespligtig virksomhed; og der er ikke tale om en forlystelsespark. Forlystelsesparker er defineret i vejledning 7/2006 ved at der findes mere end fem faste, kørende forlystelser. Retningslinjerne for motorsportsbaner fremgår af vejledning 2/2005, idet der desuden i godkendelsesbekendtgørelsen er fastlagt standardvilkår for bl.a. støv, lugt og spildevand. For motorsportsbaner, hvor der udelukkende foregår udlejningskørsel, skal der imidlertid benyttes samme vejledende støjgrænser som for ”almindelige” virksomheder (fra vejledning 5/1984), jf. motorsportsvejledningens afsnit 3.5.

Question: 2008-05: Når et støjvilkår skal overholdes, skal man så for en målt eller beregnet støjbelastning tage hensyn til ubestemtheden af på støjbelastningen, når det afgøres, om dette er tilfældet?

Answer: Ja, ubestemtheden indgår, fordi støjgrænsen skal være signifikant overskredet med mindst ubestemtheden på støjbelastningen. Dette kan også udtrykkes ved, at hvis støjbelastningen minus ubestemtheden ikke overskrider støjgrænsen, vil miljømyndigheden normalt ikke gribe ind.

Question: 2008-06: En virksomhed har to afdelinger, hvorimellem der transporteres materialer og motoriserede arbejdsredskaber (kraner, gaffeltrucks og lign.). Transporterne foregår med ikke-indregistrerede køretøjer på offentlig vej. Skal disse transporter medregnes i det samlede støjbidrag fra virksomheden?

Answer: Som udgangspunkt skal støj fra kørsel til og fra en virksomhed ikke regnes med, når virksomhedens støjbidrag gøres op (jf. spørgsmål 06-13). Støj (og øvrige gener) fra trafikken til en virksomhed kan reguleres, når en godkendelsespligtig virksomhed søger om godkendelse. Der er dog enkelte fortilfælde, hvor tilsynsmyndigheden har besluttet, at kørsel mellem en virksomheds to afdelinger på hver side af en offentlig vej skulle medregnes/måles som en del af virksomhedens støjemission. I et andet tilfælde besluttede tilsynsmyndigheden, at der skulle foretages beregninger både med og uden denne trafik, og traf på det grundlag en beslutning om, at trafikken på offentlig vej skulle medregnes. Det er i sidste ende tilsynsmyndigheden (oftest kommunen), der skal tage beslutningen.

Question: 2009-01: Må en certificeret person eller et DANAK/SWEDAC-akkrediteret målefirma både projektere en støjmur og efterfølgende eftervise virkningen af denne ved måling eller beregning?

Answer:
RL 20/96 skelner mellem klagesager og anden form for dokumentation af ekstern støj. Bemærkningerne i Appendix 2 ”Bemærkninger om uvildighed” kan sammenfattes i nedenstående skema.

Kategori
Klassifikation af måleinstitutionen
Klagesager
Ikke-klagesager

1
Offentlige laboratorier, miljøkontrolenheder mv.
Uvildig
Uvildig

2
Rådgivende ingeniørfirma, laboratoriet er en integreret del af organisationen.Arbejdsmiljørådgivere (tidligere BST-centre og branche-BST).
Ikke uvildig, hvis ”organisationen” har projekteret det, der klages over.Ellers uvildig.
Uvildig

3
Laboratoriet er (en del af) et rådgivende ingeniørfirma, uafhængigt af moderfirmaet.
Ikke uvildig, hvis laboratoriet selv har forestået projekteringen af det, der klages over.Ellers uvildig, også selv om moderfirmaet har projekteret.
Uvildig

4
Erhvervsvirksomheders speciallaboratorier.Arbejdsmiljørådgivere (tidligere Virksomheds-BST).
Ikke uvildig i sager mod virksomheden selv.Ellers uvildig.
Uvildig

Ved ikke-klagesager forstås: 1) Prædiktering i forbindelse med ansøgning om miljøgodkendelse, 2) egenkontrol og 3) kontrol af vilkår (rutinemæssig kontrol af vilkår, fx efter idrifttagelse af et anlæg eller gennemførelse af støjdæmpende foranstaltninger, men ikke kontrol af vilkår i forbindelse med en klage).

Question: 2009-04: Orientering nr. 40 ”Hvilke spilleregler gælder for støjen” har givet anledning til følgende spørgsmål: Under afsnittet om ikke-godkendelsespligtige virksomheder beskrives, at tilsynsmyndigheden (normalt kommunalbestyrelsen) kan meddele påbud om at nedbringe, forhindre eller dæmpe støjen for visse aktiviteter. Det nævnes, at skoler ikke er omfattet, da en skole ikke er en fritidsaktivitet. Jeg forstår derfor ikke at børnehaver er med. En børnehave er vel sammenlignelig med en skole, eller defineres legen på legepladsen som organiseret blot fordi den er overvåget af voksne?

Answer: Spørgsmålet er af administrativ art, og derfor er Miljøstyrelsen rådspurgt i forbindelse med besvarelsen. Det fremgår af den kommenterede miljøbeskyttelseslov fra 1986, at bestemmelserne om regulering af støjulemper fra idrætsanlæg, fritidsklubber og lignende også omfatter børnehaver. Miljøstyrelsen har både i afgørelser og i vejledende udtalelser bemærket, at indgrebsmulighederne i Miljøbeskyttelsesloven ikke kan benyttes overfor støj fra skoler.

Question: 2009-05: Orientering nr. 40 ”Hvilke spilleregler gælder for støjen” har også givet anledning til dette spørgsmål: I afsnittet 3 om støjgrænser i konkrete bekendtgørelser omtales, at støjgrænsen skal overholdes af den samlede støj fra alle vindmøller i området. Er det ikke ”kun” den/de anmeldte vindmølle(r) der skal foreligge dokumentation for? Eller menes det, at man under støjvurderingen skal tage hensyn til allerede etablerede vindmøller i området?

Answer: Både i den tidligere og den nugældende vindmøllebekendtgørelse (nr. 1518 af 14. december 2006) er støjgrænserne gældende for den samlede støj fra alle vindmøller.

Question: 2009-06: Lastbiler kører fra offentlig vej ind på privat fællesvej (der deles af klager (firma 1) og firma 2, der modtager lastbilerne) og videre til firma 2’s grund. Det er uklart, hvem der ejer den private fællesvej (firma 1 eller firma 2). Skal støjen fra kørsel på den private fællesvej betragtes som støj fra offentlig vej (alle har ret til at færdes på private fællesveje) eller betragtes som støj fra firma 2?

Answer: Da der er offentlig adgang til fællesvejen, er den i støjsammenhæng at betragte som en offentlig vej. Altså skal støjen fra lastbilerne kun medregnes, når der køres på firma 2’s grund.

Question: 2009-07: En certificeret person har beregnet støjbidraget fra en motocrossbane, omkring hvilken der ligger en række boliger. Forholdsvis tæt på banen ligger en spejderplads med en shelter, der benyttes til overnatning nogle gange om året. Naboerne har inddraget spejderne i en fælles klage til kommunen vedrørende valg af immissionspunkter, idet spejderpladsen ikke er repræsenteret i beregningerne. Spørgsmålet er, om der gælder en støjgrænse for dette område, og hvad den i givet fald er?

Answer: En shelter gør ingen bolig. Kommunen må afgøre, om det område, shelteren ligger i, samlet set er berettiget til at betragtes som et støjfølsomt naturområde, og hvilke konsekvenser de i givet fald vil gøre gældende for de støjende anlæg mv., der ligger i nærheden. Ellers er den administrative erfaring med motorsport (og skydebaner), at der ikke skelnes mellem sommerhuse og helårshuse; ligger de samlet i et område, bruger man grænserne for boligområde, og ellers ser man på de enkelte boliger, der ligger spredt omkring. Men det kræver altså, at det er en rigtig bolig – evt. sommerbolig.

Question: 2009-08: En varmepumpe, som er opsat på ydervæggen til en frisørsalon (der ejer apparatet) giver anledning til støj uden for vinduerne til lejlighederne, der ligger på etagerne over frisørsalonen. Der er foretaget støjmålinger uden for vinduerne til den værst belastede lejlighed. Skal den bygningstransmitterede støj inde i lejligheden også dokumenteres jf. Vejledningerne fra Miljøstyrelsen nr. 5 og 6/1984 (ekstern støj) og nr. 9/1997 (lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer)?

Answer: Spørgsmålet er sikkert opstået, fordi man normalt opfatter bygningstransmitteret støj som et problem, der opstår på grund af maskineri opstillet internt eller aktiviteter, der forgår indendørs. Men selv om – i dette tilfælde – varmepumpen er monteret eksternt, kan det også være relevant at dokumentere, at grænseværdierne for det indendørs støjniveau er overholdt, når der er risiko for, at der er betydende støjtransmission igennem bygningsdelene.

Question: 2009-12: En borger på Nørrebro i København, der har en kirkeklokke hængende ca. 10 m fra sit soveværelsesvindue, spørger, om der er grænser for, hvor meget kirkeklokker må støje?

Answer: Miljøbeskyttelsesloven kan ikke bruges til at gribe ind over for støjgener fra kirkeklokker og lignende. Brugen af kirkeklokker er ikke reguleret af Miljøministeriet, men af Kirkeministeriet. Ringning morgen og aften er foreskrevet i Danske Lov 2-15-5. Kirkeritualet fra 1685 fastsætter nærmere, hvordan ringningen skal foregå. Andre former for ”gejstlig ringning” (det vil sige den ”officielle” ringning i forbindelse med gudstjenester i bred forstand) reguleres ved lokal sædvane. Ved kongelig resolution af 16. august 1991 kan biskopperne efter forudgående forhandling med vedkommende menighedsråd tillade fravigelser af de gældende regler om ringning og kimning med kirkeklokker, hvor forholdene taler for det. Det er tvivlsomt, om biskoppen kan pålægge en menighed at fravige de gældende regler. Verdslig ringning (alarmringning) sker efter Kirkeministeriets regler fra 1971. Ringning eller lignende fra trossamfund, der ikke hører til Folkekirken, i forbindelse med kalden til bøn eller gudstjeneste hører ikke under Kirkeministeriets regler, men de er heller ikke er underlagt miljøregulering efter miljøbeskyttelsesloven. Der er således ikke støjgrænser for kirkeklokker og lignende.

Question: 2009-13: Kan brugen af ordene ”periode” og ”tidsrum” blive præciseret?

Answer: Der refereres til tabellerne i afsnit 2.2.2 i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 5/1984. De tidsrum, hvor en given grænseværdi skal overholdes, kan betegnes perioder. På hverdage: Dagperiode: kl. 07-18. Aftenperiode: kl. 18-22. Natperiode: kl. 22-07. På lørdage: Dagperiode: kl. 07-14. Eftermiddagsperiode: kl. 14-18. Aftenperiode: kl. 18-22. Natperiode: kl. 22-06. På søn- og helligdage: Dag- og aftenperiode: kl. 07-22. Natperiode: kl. 22-06. Der er samme grænseværdier fra kl. 07-22. Referencetidsrum, er de højest støjbelastede tidsrum, som støjbidraget skal midles over. Referencetidsrummet afhænger af, hvilken periode der er tale om, og er en delmængde af den. Referencetidsrummene er: 8 timer på hverdage samt søn- og helligdage kl. 07-18. 7 timer på lørdage kl. 07-14. 4 timer på lørdage kl. 14-18. 1 time alle dage kl. 18-22. ½ time alle dage kl. 22-07. Se også afsnit 2.1 i Miljøstyrelsens vejledning 6/1984, hvor der defineres konsistente betegnelser for forskellige tidsrum.

Question: 2009-14: Kan en virksomhed, som i sin miljøgodkendelse ikke er afkrævet dokumentation for LF, infralyd og vibrationer, afkræves at dokumentere dette siden hen? (der er kommet klager over dette).

Answer: Ja, det kan virksomheden godt. Hvis det på godkendelsestidspunktet blev vurderet, at der ikke ville forekomme lavfrekvent støj, infralyd eller vibrationer af betydning, og der derfor ikke er fastsat vilkår herfor, giver §41a stk. 2 i Miljøloven mulighed for at tage det op og fastsætte grænseværdier i et påbud - indenfor retsbeskyttelsesperioden - hvis der er belæg for det.

Question: 2009-15: Kan støjen fra et diskotek tildeles et 5 dB impuls- eller tonetillæg? I den aktuelle sag hørtes i klagers lejlighed over diskoteket impulsagtige tromme- og baslyde fra musikanlægget, og man kunne høre passager i musikken, der kortvarigt indeholdt toner.

Answer: Toner fra musikken tildeles ikke tonetillæg jf. Miljøstyrelsens Vejledning 3/1982 ”Støj og lugt fra restauranter” side 7. Men toner fra andre kilder fx diskotekets ventilatorer kan godt udløse et tonetillæg. Impulser fra musikken kan godt udløse et impulstillæg, hvis disse er tydeligt hørbare. I modsætning til toner er der ingen objektiv metode til bedømmelse af impulsers hørbarhed, så det er op til måleteknikeren subjektivt at afgøre, om musikken indeholder tydeligt hørbare impulser. Der kan findes inspiration i Arbejdsrapport fra Miljøstyrelsen Nr. 1, 2001, ”Impulsstøj. Objektiv målemetode for impulsers tydelighed og for tildeling af impulstillæg”. Impulser fra andre aktiviteter fx dørsmæk skal også vurderes.

Question: 2009-16: En strømgiver til et el-hegn på landbrugsejendom A afgiver kliklyde, der er generende for naboen på landbrugsejendom B, der har stuehus tæt på strømgiveren. Er der mulighed for, at kommunen kan gribe ind?

Answer: Kun hvis landbrugsejendom A drives erhvervsmæssigt, og støjen derfor er virksomhedsstøj, kan kommunen gribe ind. Det er ikke et energiproducerende anlæg (som ville være den eneste anden mulighed for at anvende Miljøbeskyttelseslovens § 42), og heller ikke et støjende motordrevet redskab (som ville kunne bringe Bekendtgørelse 1517 om miljøregulering af visse aktiviteter i spil). Ellers kan kommunen kun opfordre til en løsning naboerne imellem.

Question: 2009-17: Et fitnesscenter ligger oven på en restaurant. Hvilken støjgrænse gælder for støjbidraget fra centeret til restauranten?

Answer: På side 23 i Vejledning 5/1984 om støj fra virksomheder er gengivet grænseværdier for 1. virksomheder, 2. kontorer og 3. beboelsesrum. I bemærkningen til 1. virksomheder nederst på siden står, at i de lokaler af virksomheden, hvor der foregår støjfølsomme aktiviteter, bør grænseværdien for 2. kontorer gælde. Det er Referencelaboratoriets vurdering, at en restaurant er, eller kan være, støjfølsom og på det grundlag anbefales det at benytte grænseværdierne for kontorer. I et hotelværelse må forventes samme beskyttelsesniveau som i et beboelsesrum, hvorfor det er grænseværdien for beboelsesrum, der bør gælde for hotelværelser. Dette gælder også grænserne for LpAmax,fast i natperioden, der skal sikre beboerne/hotelgæsterne uforstyrret søvn.

Question: 2009-18: En industrigrund deles af tre virksomheder. De tre virksomheder deles om de interne veje til personbiler og lastbiler, og de deles også om en intern p-plads til personalets personbiler. Fra virksomhedens grund vil der være støjbidrag fra personbilkørsel inkl. parkering, fra lastbilkørsel, fra af- og pålæsning af lastbiler ved læsseramper og nogle gange fra kølebiler, som henstilles på p-pladsen med køleanlægget i gang. Hvilke støjbidrag skal regnes som vejtrafikstøj, og hvilke skal regnes som virksomhedsstøj?

Answer: Når der ikke er offentlig adgang til at parkere på grunden, er der tale om virksomhedsstøj. Støjen fra trafikken til og fra virksomhederne via denne grund, samt andre støjende aktiviteter på grunden, skal medregnes til de respektive virksomheder.

Question: 2009-19: Må man udsende en rapport af typen ”Miljømåling – ekstern støj”, der udelukkende rapporterer resultatet af en eller flere kildestyrkemålinger?

Answer: Ja. I RL 20/96 står der ”Støjmålinger udføres i henhold til Miljøstyrelsens vejledninger og retningslinjer…” (afsnit 4.2) og ”Under hensyntagen til måleubestemtheden konkluderes, om eventuelle grænseværdier er overholdt eller overskredet….” (afsnit A.6.3 om rapportering). Da der normalt ikke er grænseværdier for kildestyrken, kan man se bort fra sidste citat. Opmærksomheden henledes dog på, at man som certificeret skal kunne beherske et bredt udvalg af disciplinerne inden for støjmåling, så man kan ikke som certificeret nøjes med at måle kildestyrker.

Question: 2010-01: På grund af pladsmangel hos buskompagniet overnatter i værste fald 8 busser på busholdepladsen ved en togstation. Det betyder, at busserne skal holde 3-5 minutter i tomgang for at få tryk til bremser etc. tidligt om morgenen inden første udkørsel. Tomgangsstøjen, der kan starte kl. 04-05, har givet anledning til klager fra de nærliggende etageboliger. Der er adgang til busholdepladsen for almindelige biler, den er bl.a. adgangsvej til en parkeringsplads. Er en sådan offentlig tilgængelig busholdeplads reguleret som industristøj eller som vejtrafikstøj?

Answer: Busterminaler og -endestationer er at betragte som virksomheder, hvis de benyttes af mere end én linje. Det gælder, selvom der er offentlig adgang til området på grund af en bagvedliggende parkeringsplads eller lign. På det grundlag kan kommunen kan godt stille vilkår om, hvornår og hvor meget busserne må larme og evt. forbyde overnattende busser på pladsen.

Question: 2010-02: På grund af ombygninger skal en dagligvareforretning fremover have indkørt varer via en rute på fortovet, hvilket kan give støj fra palleløftere, tomgang mv. Skal denne støj medregnes i forretningens støjbidrag?

Answer: I tilfælde, hvor støjen frembringes på et område med offentlig adgang kan nedenstående huskeregel ofte bruges: Hvis området kan indhegnes, hører det med til virksomhedens område, og støjkilder på området kan derfor medregnes til virksomhedens støjbelastning. Da et fortov ikke kan indhegnes, skal støjen fra palleløftere mv. i dette tilfælde ikke medregnes.

Question: 2010-03: Skal man vurdere toner og impulser i forbindelse med motorsportsbaner?

Answer: Det skal man ikke. Det, at toner og impulser ikke er nævnt i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 2/2005 "Støj fra motorsportsbaner" betyder, at der ikke gives tone- eller impulstillæg i forbindelse med støj fra motorsportsbaner. De vejledende grænseværdier tager højde for støjens særlige karakter.

Question: 2011-01: Rapportering af dele af virksomhedens støjbidrag En sag med en slagterforretning, der har et støjende køleanlæg. Der er KUN køleanlægget, der generer naboen i aften- og natperioden. Kan man i en rapport af typen "Miljømåling - ekstern støj" nøjes med at beskrive støjen fra anlægget og se bort fra støjen fra fx parkeringspladsen?

Answer: Det fremgår af vejledning 5/1984 i bl.a. afsnit 7.2 og 7.3, at støjmålinger skal laves under de i praksis forekommende mest støjende driftsforhold. Derfor kan der ikke laves en "Miljømåling - ekstern støj", der kun beskriver støjen i omgivelserne fra nogle af en virksomheds støjkilder. Det kan med fordel anføres sammen med måleresultaterne, hvor meget støj der kommer fra hvilke støjkilder eller driftssituationer, således er støj fra kørsel inde på en virksomheds område i mange tilfælde gjort op som et selvstændigt bidrag til støjen. Alternativt kan man rapportere støjbidraget - i dette tilfælde fra køleanlægget - som en orienterende støjmåling.

Question: 2011-02: Grænseværdier for en lystbådehavn Hvad er de vejledende støjgrænser for en lystbådehavn?

Answer: Som udgangspunkt er lystbådehavne ikke støjfølsomme. En lystbådehavn kan ligge i et hjørne af en trafikhavn, hvor der er støjende aktiviteter døgnet rundt, men kan også ligge i et roligt, rekreativt område. Hvis kommunen har udlagt det område, som lystbådehavnen ligger i, som et støjfølsomt rekreativt område, kan der benyttes vejledende grænseværdier som for fx rekreative områder eller boligområder. Praksis er nogle steder, at grænseværdien er 55 dB(A) døgnet rundt. En kommune giver følgende begrundelse for denne støjgrænse: ”En lystbådehavn vil af de fleste blive opfattet som et sted, hvor der er mere støj end f.eks. en campingplads, hvorfor det ikke vil være relevant at anvende støjgrænser for campingpladser. Støjen kommer fra vindens susen i masterne, vandet, den ofte mere ”rå” beliggenhed og støj fra motorer, pumper osv.”

Question: 2011-05: Skal en ”privat” støjskærm medregnes? En nabo til en virksomhed har opført en støjskærm på egen grund. Skal denne medtages i forbindelse med dokumentation af virksomhedens støjbidrag?

Answer: Hvis der er et opholdsareal på klagers grund mellem skærm og virksomhed skal der beregnes til det værst belastede punkt på dette opholdsareal. Eventuelle refleksioner fra skærmen medregnes ikke. Hvis der ikke er mulighed for ophold mellem skærm og skel (fx hvis skærmen står i skel eller tæt på skel) skal der regnes til det værst belastede punkt bag skærmen, og virkningen af skærmen skal medregnes. Man kan sige, at virksomheden her og nu får glæde af skærmen, som klager har bekostet, men hvis klager river skærmen ned foreligger der en ny situation, som kommunen så evt. kan beordre undersøgt. Dermed kan den manglende skærm blive virksomhedens problem. Der er en analogi til terrænforhold. Hvis klager skifter sin græsplæne ud med asfalt eller fliser, er det virksomheden, der ”hænger på” den øgede støjbelastning pga. refleksion fra terrænnet.

Question: 2011-06: Vægter antallet af skud ved vurderingen af skudstøj? Skal der medregnes ekstra støjbidrag fra skydebaner, når skuddene forekommer oftere? Med andre ord: er støjbidraget det samme om man skyder ét skud pr. time eller skyder 2000 skud pr. time?

Answer: Støjgrænserne for skydebaner afhænger af de tidsrum pr. dag og pr. uge, hvor der skydes, men ikke af hvor mange skud, der afgives indenfor skydetiden. Det kan lægges til grund, at den oplevede gene afhænger mere af, hvor lange tidsrum man kan forvente at høre skud, end af hvor mange skud man hører.

Question: 2011-07: Gives der tonetillæg i forbindelse med lavfrekvent støj? Kan der gives tone- eller impulstillæg på 5 dB når der måles efter orientering nr. 9/1997 ”Lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø”?

Answer:
Gives der tonetillæg i forbindelse med lavfrekvent støj?
Kan der gives tone- eller impulstillæg på 5 dB når der måles efter orientering nr. 9/1997 ”Lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø”?
Hvis tonerne ligger i frekvensområdet 10-160 Hz (lavfrekvent støj LpA,LF) eller under 20 Hz (infralyd LpG) skal der ikke korrigeres for indhold af tydeligt hørbare toner jf. bemærkningerne på side 24 i orienteringen. Der skal i øvrigt heller ikke korrigeres for rummets efterklangstid. Hvis støjen er impulsagtig, benyttes der grænseværdier som er skærpet med 5 dB; jf. orienteringen side 26.

Question: 2011-08: Er vindgenereret støj reguleret? En nabo til en landmand klager over vindgenereret støj fra plastik. Der er tale om en landmand, der har etableret en lang række buehaller med stålskellet overtrukket med plastik. Hallerne er så store at en traktor kan køre under plastikken. Da plastikken bevæger sig i vinden giver plastikken anledning til støjgener. Er denne støj omfattet af Miljøbeskyttelseslovens regler og Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser?

Answer: Støj, der skyldes vindens rusken i materialer eller susen i bygningskonstruktioner, master og konstruktioner er ikke reguleret af Miljøloven.

Question: 2011-09: Er støj fra alarmer reguleret? Er alarmer installeret på en virksomhed regulerede?

Answer: Nej, støj fra sjældent forekommende alarmer fx i forbindelse med brand, indbrud eller tilsvarende usædvanlige driftsforhold betragtes normalt ikke som omfattet af en virksomheds støjgrænser. Derimod indgår støjen fra alarmer, der er ofte forekommende og en del af den almindelige drift (fx alarmer fra bakkende maskineri og lastbiler) på lige fod med virksomhedens øvrige støjbidrag.

Question: 2011-10: Skal støjen fra en støjkilde på taget dokumenters på facaden? En virksomhed og bolig er beliggende i samme ejendom. På taget af ejendommen har virksomheden en køleenhed placeret. Fra denne er der målt støj internt i boligen (der er beliggende under taget, hvorpå køleenheden er placeret) med lukkede vinduer. Spørgsmålet er: Skal køleenhedens støjbidrag uden for boligens vinduer også måles?

Answer: Ja, og 6 dB-metoden er velegnet til dette (se side 53 i Vejledning nr. 6/1984 ”Måling af ekstern støj fra virksomheder”). Generelt skal målinger på facaden sikre, at det ikke er unødige støjgener når vinduerne åbnes eller hvis man opholder sig på en altan.

Question: 2011-11: Skal der i forbindelse med beregning af vindmøllestøj medtages refleksioner? Skal der ved vindmølleberegninger medregnes refleksioner fra egne bygninger?

Answer: Det skal der ikke, vindmøllebekendtgørelsen fastsætter den beregningsmetode, der skal bruges.

Question: 2011-12: Er der grænseværdier for hotelværelser, når støjen kommer fra egen restaurant eller diskotek? Gælder der grænseværdier for et hotelværelse, der påvirkes af støj fra hotellets egen restaurant/diskotek?

Answer: Miljøloven kan ikke regulere dette. Det er hotellets eget problem. Var der tale om støj fra en naborestaurant, skulle de almindelige vejledende grænseværdier lægges til grund.

Question: 2011-13: Hvordan indregnes vindmålerens ubestemthed ved vindmøllemålinger? En certificeret har fået angivet måleusikkerhed i forbindelse med kalibreringen af et anemometer (vindhastighedsmåler). Hvordan indregnes anemometerets ubestemthed i den samlede ubestemthed?

Answer: Den angivne ubestemthed på 2 dB vindmøllebekendtgørelsen gælder for det beregnede støjniveau, og inkluderer derfor ubestemtheden på måling af vindmøllens kildestyrke. Ved måling af vindmøllers kildestyrke kan anvisningerne i standarden IEC 61400 del 11 benyttes til at fastlægge måleusikkerheden på kildestyrkemålingen.

Question: 2011-14: Slow eller Fast for maksimalværdi af togstøj? En certificeret person spørger om den vejledende grænseværdi for LpAmax (i nogle vejledninger kaldt LAmax) på 85 dB skal måles/beregnes med integrationstid svarende til Slow eller Fast?

Answer: For togstøj refererer maksimalværdien til indstilling Slow, og Nord2000’s beregning svarer ligeledes til ”Slow”.

Question: 2011-15: Grænseværdier ved minkfarme Er der vejledende grænseværdier for minkfarme uden tilhørende boliger?

Answer: De vejledende grænseværdier er udformet under hensyn til de gener og ulemper, som mennesker oplever, og der er ikke taget særlige hensyn til husdyrhold.

Question: 2011-16: Grænseværdier fra lokalplan eller for den faktiske anvendelse En dagligvarebutik er beliggende på en grund, der støder op til et område med 3 villaer med beboelse, der efter kommunens umiddelbare vurdering er et område med åben, lav bebyggelse. I lokalplanen er området benævnt Industriområde med grænseværdien 60 dB(A) døgnet rundt. Hvilke grænseværdier er gældende: For åben, lav boligbebyggelse (den faktiske anvendelse) eller lokalplanens 60 dB(A) døgnet rundt?

Answer: Hvis faktiske anvendelse er mere støjfølsom end den planlagte, bliver den afgørende, dvs. i dette tilfælde er det grænseværdierne for åben, lav boligbebyggelse. Dette er beskrevet afsnit 2.2.3 i Miljøstyrelsens vejledning 5/1984.

Question: 2011-17: Støjgrænser for vindmøller En nabo til en husstandsvindmølle mener at møllen støjer mest ved vindhastigheder under 5 m/s. Vindmøllebekendtgørelsen angiver grænseværdier ved 6 og 8 m/s. Hvilken grænseværdi gælder for vindhastigheder under 5 m/s?

Answer: Der er ikke grænseværdier for støjen fra vindmøller uden for intervallerne 5,5 - 6,5 m/s og 7,5 - 8,5 m/s.

Question: 2011-18: Fejl i formel for forbikørselsmålinger i vejledning 5/1993 Mangler der ikke et korrektionsled i formel 7.3.2 i Vejledning 5/1993 ”Beregning af ekstern støj fra virksomheder”?

Answer: Jo, hvis ikke forudsætningen om, at forbikørselsstrækningen er meget længere end måleafstanden er overholdt, er den korrekte formel for beregning af kildestyrke målt ved forbikørsel: LW = Leq,t + 10log(t) + 10log(4va) – ΔLg + 10log(v/180°) hvor v er den vinkel, som målemikrofonen ser forbikørselsstrækningen under. Forbikørselsstrækningen er den strækning, som køretøjet tilbagelægger i tidsrummet t. Sidste led korrigerer for, at forbikørselsstrækningen ikke er uendelig lang.

Question: 2011-19: Differentierede grænseværdier på samme grund I en konkret sag er der på en større parcel med blandet bolig og erhverv (områdetype 3 jf. Vejledning 5/1984) overskridelser af grænseværdierne på den del af grunden, der benyttes til erhverv, men ikke på boligdelen af grunden (ved huset og i haven omkring dette). Overskridelserne skyldes en virksomhed på nabogrunden. Spørgsmål a): Skal grænseværdien overholdes overalt på grunden eller kan der tillades overskridelser på erhvervsdelen af grunden? I en anden sag belastes en genbrugsstation med støj fra en nabovirksomhed. Langs skel til nabovirksomheden ligger genbrugsstationens tilkørselsvej, som dermed er den mest støjbelastede del af genbrugsstationens grund. Spørgsmål b): Skal grænseværdien også overholdes på tilkørselsvejen, hvor der normalt ikke færdes mennesker?

Answer: a): Som udgangspunkt skal grænseværdien overholdes overalt på grunden. Det er op til kommunen at vurdere, om der kan tillades overskridelser på visse dele af grunden. b): Svaret er som ovenfor, men det virker rimligt at i den konkrete sag at undlade immissionspunkter på tilkørselsvejen.

Question: 2011-20: Støj ved et skråvindue Hvordan måles ekstern støj ved et skråvindue i en tagflade?

Answer: Benyt +6 dB-metoden, som er beskrevet i Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 6/1984 afsnit 5.5. I stedet for en plade på tagfladen, der næppe lader sig praktisere, kan selve vinduet benyttes som refleksionsflade. Det er bedst, hvis vinduet overholder vejledningens mindstemål på 50cm x70cm. Vær opmærksom på, at mikrofonen ikke opfanger eventuel strukturlyd, der forplantes til vinduesfladen, benyt om muligt medhør ved målingerne.

Question: 2012-01: Støj fra nødanlæg Findes der retningslinjer for, hvordan støj fra nødanlæg, fx sikkerhedsventiler, der støjer fx 0-4 gange 3 minutter pr. år, skal fortolkes i forhold til fastlæggelse af en virksomheds samlede støjbelastning? I hvilken grad skal sådanne kilder, der meget sjældent er i brug, medregnes?

Answer: I Miljøstyrelsens vejledning 5/1984 afsnit 7.2 ”Målebetingelser” og vejledning 5/1993 afsnit 2 ”Udformning af vilkår” omtales henholdsvis ”de i praksis forekommende mest støjende driftsforhold” og ”fuld, normal drift”. Hovedreglen er, at støj, der forekommer jævnligt som en del af den normale drift, skal medregnes. Det kunne fx være alarmsignalet fra bakkende lastbiler hos en vognmand eller en dagligvareforretning. Støj i forbindelse med nødsituationer skal normalt ikke medregnes, fx brandalarmer. Men hvis der er ventiler, der afblæser som en del af driften, fx i forbindelse med opvarmning af kedler, bør de medtages. Man bør derfor foretage en beregning af støjbidraget under normal drift og supplere denne med støjbidraget fra den ekstraordinære støj (midlet over den aktuelle referenceperiode). Så kan tilsynsmyndigheden afgøre, hvilke grænser der skal gælde i denne situation. Der vil ofte gælde en særskilt grænseværdi for LpAmax om natten.

Question: 2012-02: Grænseværdier for vindmøller i industriområder Gælder der grænseværdierne for støj fra vindmøller i industriområder (områdetype 1 og 2 omtalt i Vejledning 5/1984)? Vindmøllebekendtgørelserne nævner kun ”det åbne land” og ”områder til støjfølsom arealanvendelse”.

Answer: Det fremgår af Miljøstyrelsens vejledning nr. 1/2012: ”Støj fra vindmøller”, at erhvervsområder o.l. som hovedregel ikke er støjfølsom arealanvendelse. Hvis der er delområder indenfor et erhvervsområde, hvor lokalplanen åbner mulighed for boliger, eller som faktisk anvendes til boliger, bør disse delområder dog betragtes som støjfølsom anvendelse. Virksomheder er ikke støjfølsomme.

Question: 2012-03: Maskinstøjsdirektivet Maskinstøjsbekendtgørelsen henviser flere steder til udgåede standarder fx EN ISO 3744:1995 i forbindelse med støjmålinger. Skal man så måle efter den angivne standards seneste udgave (fx EN ISO 3744:2010), eller skal man måle efter den udgave, der henvises til i Maskinstøjsbekendtgørelsen?

Answer: Man skal benytte den i bekendtgørelsen nævnte udgave af standarden, også selvom den er erstattet af en nyere udgave.

Question: 2012-04: Støj fra skraldebil Et boligselskab får hentet affald med et mobilt sugeanlæg monteret på en skraldebil. Der er en del støj fra skraldebilen, der holder på offentlig vej under tømningen. Beboerne omkring tømningsstedet er generet af støjen fra tømningen, der varer ca. 45 minutter og foregår én gang om ugen. Desuden er der i boligforeningen et stationært sugeanlæg, der suger affald fra de enkelte affaldsskakte til det centrale opsamlingssted, hvor skraldebilen afhenter affaldet. Giver Miljøbeskyttelsesloven mulighed for at regulere støjen fra skraldebilen og det stationære anlæg?

Answer: Da skraldebilen holder på offentlig vej giver Miljøbeskyttelsesloven ikke mulighed for indgriben. Med hensyn til det stationære anlæg ejes det af et boligselskab og ikke af en virksomhed, hvorfor Miljøbeskyttelsesloven heller ikke her giver mulighed for regulering. Kommunen kan dog i henhold til §18 i Miljøaktivitetsbekendtgørelsen udarbejde et tomgangsregulativ, hvor motoren påbydes standset efter fx 1 minut. Men ofte vil der i et tomgangsregulativ være en undtagelse for biler, der skal bruge motorkraft til komprimering af affald, opretholdelse af trykluft m.m., hvorfor et sådant regulativ næppe heller kan benyttes i forbindelse med den aktuelle sag. Hertil kommer, at kommunen i sit udbud af renovationsarbejdet kan stille krav om, at der benyttes støjsvage køretøjer, og at afhentning af renovation sker inden for nærmere fastsatte tidsrum.

Question: 2012-05: LpAmax Kan man på grundlag af målinger tæt på en støjkilde beregne dennes LpAmax-bidrag hos en nabo?

Answer: Ja, det er beskrevet i Orientering fra Referencelaboratoriet nr. 15/1991.

Question: 2012-06: Kildehøjde ved skudstøjsberegninger I vejledningen om skudstøj står det nævnt, at nomogrammetoden gælder for en kilde i 2 m højde. Kan man anvende andre højder, når man anvender alternative metoder, fx den modificerede nordiske beregningsmetode omtalt i Orientering nr. 41 fra Referencelaboratoriet? Spørgsmålet er relevant, hvis man ønsker at beregne støjen fra liggende eller knælende skydning.

Answer: Ja, det kan man godt. Programmet SKUDD og andre af de i Orientering nr. 41 nævnte programmer giver mulighed for at beregne med kildehøjder forskellig fra 2 m.

Question: 2012-07: Ny meteorologisk ramme Er det tilladt at anvende ”Ny meteorologisk ramme for måling af støj fra virksomheder”, Rapport 148, 1991 ved ”Miljømåling - ekstern støj”?

Answer: Den meteorologiske ramme i Vejledning 6/1984 er ikke formelt udskiftet med den udvidede ramme fra Rapport 148. Men den udvidede ramme kan benyttes i praksis, idet det anføres, at ”nye undersøgelser af lydudbredelse (Rapport 148) har påvist, at der ikke opnås anderledes måleresultater ved måling inden for den udvidede meteorologiske ramme end inden for rammen i Vejledning 6/1984” (eller en tilsvarende formulering). Rapportens resultater er implementeret i programmet Meteo.

Question: 2012-08: LF-støj i egen bygning En kommune har formuleret følgende i en miljøgodkendelse jf. Miljøstyrelsens Orientering 9/1997:  Virksomhedens bidrag til det ækvivalente støjniveau for lavfrekvent støj og infralyd målt indendørs, må ikke overskride følgende grænseværdier. (1)Virksomheden ønsker dette rettet til:Virksomhedens bidrag til det ækvivalente støjniveau for lavfrekvent støj og infralyd målt indendørs i andre bygninger, må ikke overskride følgende grænseværdier. (2)Bygningen, hvori virksomheden er beliggende, indeholder også andre virksomheder. Kommunen spørger, om støjgrænserne ikke også gælder for disse?

Answer: I den nævnte Orientering nr. 9/1997 er grænseværdierne givet i forhold til anvendelsen af rummene: 1) beboelsesrum, 2) kontorer/undervisningslokaler eller 3) øvrige rum i (andre) virksomheder. Støjen i egen virksomhed er ikke dækket af denne orientering, her gælder arbejdstilsynets regler. Orienteringens anbefalede grænser gælder således også andre virksomheder i samme ejendom, men som sagt opdelt efter rummenes anvendelse.

Question: 2012-09: Ubestemthed i planlægningssager Et nyt boligområde ønskes etableret forholdsvis tæt på virksomhed, der støjer (motorsportsbane). Støjberegning viser, at området i et referencepunkt bliver belastet med 48 dB(A), hvor grænsen er 45 dB(A). Ubestemtheden er opgivet til 3-4 dB.  Skal man fratrække ubestemtheden i afgørelsen af, om der ’er plads’ til det nye boligområde rent støjmæssigt?

Answer: I planlægningssituationer bør beregningsresultater ikke overskride grænseværdien, fordi der så er tale om et ’støjbelastet område’. Det står i planloven, at et støjbelastet område ikke kan udlægges til støjfølsom arealanvendelse (som fx boliger), med mindre der i planen indgår bestemmelser om afskærmning eller tilsvarende, som kan sikre mod støjulemper. Ubestemtheden indgår således ikke i vurderingen af, om en grænse er overskredet.

Question: 2013-01: Støj fra beboerhus I en boligforening med rækkehuse og etageboliger er nogle af beboerne generet af støj fra fester i et nyopført fritliggende beboerhus, som tilhører samme boligforening. Der afholdes fester for både boligforeningens egne beboere samt for udefrakommende, der lejer huset. Kan kommunen gribe ind over for denne støj?

Answer: Når det er foreningens egne beboere, der fester, kan kommunen ikke gribe ind, men beboerforeningen kan lave regler for brug af huset. Når lokalerne udlejes er beboerhuset at betragte som en virksomhed, og kommunen kan påbyde grænseværdierne for en sådan overholdt.

Question: 2013-02: Støj fra snerydder En beboer har klaget til kommunen over en snerydder, der er særligt støjende. Der er tale om en lille traktor med kost, der kører på offentligt område under rydningen. Kan kommunen gribe ind over for denne type støj?

Answer: Da rydningen foregår på offentlig vej/fortov giver Miljøbeskyttelsesloven ikke mulighed for at gribe ind. Når snerydderen er særligt støjende kan politiet evt. hjælpe den støjplagede beboer. Fra Referencelaboratoriets Orientering nr. 40 side 12 citeres: Støj, der frembringes på offentlig vej, for eksempel ved at der benyttes særligt støjende køretøjer hører også under politiets arbejde. Der er fastsat bestemmelser om indretningen af køretøjer, hvor der blandt andet er grænser for støjudsendelsen, og hvis et køretøj er usædvanligt støjende, må det antages, at det er modificeret på en ulovlig måde.

Question: 2013-03: Ubestemthed ved måling af lavfrekvent støj og infralyd Orientering fra Miljøstyrelsen, nr. 9/1997 om ”Lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i det eksterne miljø” kan man på side 11 læse, at Miljøstyrelsen anbefaler, at ubestemtheden ikke indregnes i vurderingen af, om en grænseværdi er overskredet. Dette gælder indtil genevirkninger ved lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer bedre er belyst. Er dette stadig gældende?

Answer: Forholdene siden udgivelsen af Orientering 9/1997 er ikke blevet ”bedre belyst” (citat fra side 11 øverst). Derfor fastholder Miljøstyrelsen, at grænseværdierne som udgangspunkt skal overholdes ”skarpt”, og at ubestemtheden derfor ikke kommer virksomheden til gode. Men kommunens/tilsynsmyndighedens formulering vedrørende overholdelse af grænseværdierne kan være formuleret på en måde, så de almindelige principper for overholdelse af grænseværdier gælder (ubestemtheden kommer virksomheden til gode). Hvis kommunen derimod udformer vilkårene som i eksempel 2.4 side 13 nederst (”Måleresultaterne må ikke være højere end de fastsatte grænser”) eller på lignende måde, så vil kommunen have mulighed for at skride ind, hvis der er den mindste overskridelse.

Question: 2013-04: Klager over støjrapporter En kommune er i tvivl om resultaterne i støjrapport af typen ”Miljømåling – ekstern støj”.  Hvor kan kommunen få rapporten vurderet? Til hvem kan man klage over rapportens kvalitet?

Answer: Alle på listen over godkendte laboratorier kan foretage en vurdering af en støjrapport. Man bør være opmærksom på, om det valgte firma er uvildigt i sagen. Klager over rapportens kvalitet skal rettes til firmaet, der har udarbejdet denne. DANAK- eller SWEDAK-akkrediterede firmaer vil registrere klagen og vil have procedurer for, hvordan klager behandles. Desuden vil DANAK/SWEDAK i forbindelse med de regelmæssige tilsyn blive forelagt listen over eventuelle klager. For de certificerede gælder en tilsvarende metodik, hvor Certificeringsordningen hvert år registrerer de enkelte certificeredes lister over eventuelle klager.

Question: 2020-03: Hvor gælder støjgrænsen for en bolig i erhvervsområder og i blandet bolig- og erhvervsområder?

Answer:
2020-03 Hvor gælder støjgrænsen for en bolig i erhvervsområder og i blandet bolig- og erhvervsområder?

Der er gennem tiden modtaget mange spørgsmål i konkrete sager, om fastsættelse af støjgrænser over for boliger og boliger i forbindelse med erhverv (portnerboliger) i erhvervsområder og blandet bolig og erhvervsområder.

Det kan være problematisk, når der ikke med en lokalplan er sikret et områdes anvendelse, således at der er klare regler for, hvad området må indeholde mht. beboelse, og hvilke miljøklasser af virksomheder der tillades.

Generelt gælder det, at støjgrænsen for blandet bolig og erhverv gælder i hele bolig- og erhvervsområdet. Citat fra Vejl. 5/1984: "Støjgrænserne for et konkret område skal principielt overholdes på ethvert sted i området."

Det vurderes ikke at være muligt at give et simpelt og enkelt svar på spørgsmålet. I disse tilfælde må det komme an på en konkret og individuel vurdering, hvorledes der skal fastsættes støjgrænser. Miljømyndigheden bør ved fastsættelse af støjgrænsen medtage følgende hovedpunkter i sin vurdering:

 	Er der tale om et planlagt (kommuneplan eller lokalplan) erhvervsområde (type 2, 60 dB)?
 	Eller er der tale om et planlagt område for blandet bolig og erhverv (type 3)?
 	Er den faktisk anvendelse mere følsom end den planlagte, i givet fald hvilken?
 	Er der tilladt opførelse af enkeltstående bolig i et erhvervsområde?
 	Er der tilladt virksomhed med en højere miljøklasse end fastsat i planlægningen?
 	Er der tale om en enkeltstående bolig i et erhvervsområde, har MST tidligere forholdt sig til dette i Vejl. 3/1996, at "ved enkeltliggende boliger i et erhvervsområde (60-dB område) normalt vil fastsætte grænseværdier svarende til blandet bolig- og erhvervsområde (type 3).
 	Er der i stedet tale om en portnerbolig i forbindelse med erhverv, har MST tidligere forholdt sig til dette i Vejl. 5/1984: For områdetype 2: "omfatter områder der er udlagt til eller skal udlægges til og anvendes af almindelige erhvervs- og industrivirksomheder. Tilladelse til at indrette en bolig i forbindelse med en virksomhed i områdetype 2 bør kun gives, såfremt det kan dokumenteres, at virksomhedens forsvarlige drift kræver, at der skal være en person i virksomhedens umiddelbare nærhed.”Vejl. 5/1984: "Tilladelse til indretning af en bolig i forbindelse med en virksomhed begrunder ikke, at der – på grund af denne boligs eksistens – skal stilles strengere krav til den af virksomheden frembragte støj end de for området normalt gældende"; "Det vil derimod være rimeligt, at virksomheden sørger for, at boligen får en væsentlig bedre lydisolation mod udefra kommende støj end den lydisolation, der findes ved almindeligt boligbyggeri.” Dvs. der gælder støjgrænserne 60/60/60 for hele området.

 	Såfremt der er tale om, at der ligger en bolig i forbindelse med erhverv i et erhvervsområde, vil der generelt være tale om en portnerbolig.
 	Der ses af og til boliger i områder med blandet bolig og erhverv (områdetype 3) med store tilhørende matrikler. Når der er tale om store tilhørende matrikler, kan det ud fra en konkret vurdering overvejes at fastsætte støjgrænser, som falder omkring opholdsarealer. Dette er i tråd med, hvordan der fastsættes støjgrænser for boliger beliggende i det åbne land.Det fremgår af Orientering nr. 43 side 3, at "vurderes støjen ved boligen, hvilket i praksis betyder på udendørs opholdsarealer i op til 15 meters afstand fra boliger."Dette er tidligere besvaret i spørgsmål 2011-19.En tidligere portnerbolig ses af og til at overgå til at være en fritliggende bolig, såfremt det ikke er specificeret i en lokalplan, at dette ikke er tilladt.Som det fremgår af Vejl. 3/2003, kapitel 5:
"Miljøstyrelsen har modtaget mange forespørgsler om boliger i erhvervsområder (benævnt for eksempel portnerboliger, bolig for virksomhedens indehaver eller ”boliger der er nødvendige for virksomhedens drift”). Det er Miljøstyrelsens erfaring, at mange af disse boliger – uanset de oprindelige formål – efter nogen tid overgår til en anvendelse, som er fremmed for erhvervsområdet, og at der herefter opstår klager både over støj og over andre miljøforhold. Herved kommer de pågældende boliger til at udgøre en væsentligt begrænsende faktor for virksomhederne i det pågældende erhvervsområde. Især betegnelsen portnerboliger har gennem tiden skabt mange problemer. Det er samtidig styrelsens opfattelse, at der i dag kun i helt specielle tilfælde er produktionsmæssige begrundelser for at opretholde eller oprette en vægter- eller portnerbolig. Med dagens teknik er der næppe tekniske årsager til, at der skal være en bolig umiddelbart knyttet til en virksomhed. Derfor finder Miljøstyrelsen, at det i videst muligt omfang ved planlægningen skal undgås, at der etableres eller opstår boliger i miljøbelastede erhvervsområder, og at eksisterende boliger i sådanne områder så vidt muligt bliver ændret til erhvervsformål."

De ovenfor listede hensyn bør som minimum indgå i en samlet vurdering for fastsættelse af støjgrænsen.

Der kan desuden henvises til følgende materiale:

Referencer:

 	Støjvejledningen nr. 5, 1984
 	Supplement til vejledning om ekstern støj fra virksomheder nr. 3, 1996.
 	Ekstern støj i byomdannelsesområder, nr. 3, 2003, kapitel 5.
 	Valg af måle- og beregningspositioner, Orientering nr. 43, 2010.